Novák Katalin a hallgatókhoz szólva azt mondta, szeretné, ha Magyarországon az egyetemek fő célja a versenyképes tudás átadása mellett a gondolkodásra tanítás, a kritikus szemléletű gondolkodásra való ösztönzés lenne.
„Váljanak olyanná, akiktől érdemes tanulni, és akikért nekünk is érdemes volt tanulni és dolgozni” – kérte a köztársasági elnök a hallgatóktól.
Mint mondta, nem békeidőben vagyunk, hiszen a szomszédunkban háború zajlik, ezt megelőzően pedig járvány söpört végig a világon.
„Emiatt nehezebb gazdasági helyzet köszöntött be mindenhol, nem csak a háború sújtotta övezetben. Energetikai nehézségekkel, ellátási problémákkal kell szembenéznie számos országnak, így Magyarországnak is. Logisztikai kihívások előtt állunk majd, miközben felértékelődik a nemzetközi kapcsolatok jelentősége, a nemzetközi vérkeringésben való aktív részvétel és a Föld állapotáért való aggodalom” – sorolta.
![](/data/articles/251/2517/article-251785/301481826_627842515370001_3934187081084901480_n_fit_800x10000.jpg?key=33a5d9ed54ce9bf00c77ce31c7dd1324)
Fotó: Facebook/Novák Katalin
Szerinte ezekre a kihívásokra ott van a válasz a különböző egyetemi szakokon, ezekre a kérdésekre kapják meg a hallgatók a választ a megfelelő tudás megszerzésével az egyetemi évek alatt. A felsőoktatás alapítványi kiszervezésével kapcsolatban úgy fogalmazott, hogy „a Corvinus az egyetemi átalakítások úttörője volt, az első olyan egyetem, amely megújult formában működhet”.
A tanévnyitón felszólalt Takáts Előd rektor is, aki szerint az igazi sikernek három pillére van: a tehetség, a lehetőség és a felelősség. „A Corvinusra felvett hallgatók nemzetközileg elismert tudást szerezhetnek és minden lehetőség adott a számukra, hogy tehetségüket kibontakoztathassák” – mondta.
A rektor a felelősség fontosságáról is beszélt, szerinte ennek szellemében indították el – többek között – az Illyés Gyula-programot, hogy tehetséges, hátrányos helyzetű diákokat készítsenek fel sikeres egyetemi karrierre.