A nagynevű költőnek kuratóriumi tagként azt kellett tapasztalnia, hogy Balog miniszter „fölülírja” a szakmai döntéseiket. De akkor miért nem hagyja ott az egészet? Kisinterjú.
Aki olvasta Garaczi László előző három lemur-regényét, az tudja: rendkívül szórakoztató, nyelvi leleményben és a történetfűzés humorában gazdag, mozaikos sztorikból összeálló, de némi időrendi előrehaladást mutató szövegek voltak ezek; úgy szokás számon tartani őket, mint afféle írói önéletrajzokat, tele abszurditásokkal és szürreális viccekkel, hemzsegnek a helyszínek és a szereplők, és az olvasót sodorja a sok apró esemény, a rendkívül mulatságos elbeszélésmód.
A februári LMBT történeti hónap arra is alkalmat ad, hogy pótoljuk régi mulasztásunkat, és kikérdezzük nagyszabású tudományos vállalkozásáról a szerzőt, akinek Szodoma és környéke – Homoszocialitás, barátságretorika és queer irányulások a magyar költészetben című, 800 oldalas könyve Janus Pannoniustól a jelenlegi pályakezdők verseiig ível.
A kilencvenes évek elején vigyáznom kellett egy barátnőnk unokahúgára a szegedi sörkertben. A kislány nagyon élénk volt, nyughatatlan, nem nagyon akart a helyén maradni. Leültettem rajzolni, és elég gyorsan kiderült, hogy rettenetes élményekben volt része: az anyját az egyik legismertebb sorozatgyilkos a szeme láttára ölte meg.
A Középülettervező Iroda, ismertebb nevén Közti immár legalább a harmadik nemzedék életén és életkörülményein hagyja ott a nyomát, gyakran anélkül, hogy az érintettek tudnának erről. 1949 és 1991 között ez a cég tervezte ugyanis Magyarország középületeinek túlnyomó többségét, de a legnagyobb kulturális beruházások a rendszerváltás óta is jórészt a Közti tervezőinek koncepcióit hordozzák.
Új regényében ismét összeesküvés-elméletekkel játszik, és paranoiába hajszolja szereplőit. Professzor Eco hosszas unszolás után végül kötélnek állt, és válaszolt kérdéseinkre.
Nem delegál kurátorokat az NKA-ba a legfontosabb magyar írókat – Bodort, Esterházyt, Nádast, Kertészt – tagjai között tudó szervezet. Az állami tehetséggondozásról és a Hóman-szobor ledöntéséről is kérdeztük a társaság vezetőjét, az ELTE docensét.