Ukrajna 2030-ra az Európai Unió tagja lehet - jelentette ki Charles Michel, az Európai Tanács elnöke egy szerdán ismertetett interjúban. Az EU-s tagországok állam-, illetve kormányfőit összefogó testület vezetője a Der Spiegel című német hetilap hírportáljának elmondta, hogy Ukrajna 2030-ra elnyerheti a tagságot, ha „mindkét fél elvégzi a házi feladatait.”
Ukrajnának, mint az összes többi tagjelöltnek végre kell hajtania reformokat, küzdenie kell a korrupció ellen és teljesítenie kell a tagság jogi követelményeit. Az EU oldalán világosan meg kell határozni, hogy a tagok mit akarnak közösen elérni, mit tartanak igazán fontosnak és mire akarnak költeni, és fel kell gyorsítani a döntéshozatalt. „Nem mondom, hogy könnyű lesz, de nem vesztegethetjük tovább az időt” – mondta Charles Michel az Európai Tanács pénteki informális ülésével kapcsolatban adott interjúban, rámutatva, hogy a nyugat-balkáni tagjelöltek húsz éve várnak a csatlakozásra, Oroszország és Kína befolyása pedig egyre csak erősödik a térségben.
![](/data/articles/258/2586/article-258665/6d8104a3db30e41804e902b4a1d8ccec_fit_800x10000.jpg?key=ac2d22135ee4caf8cda74a00de0b80a1)
Hozzátette, hogy „egy virágzó és biztonságos Ukrajna” megteremtése EU-s érdek, és az ország az orosz támadással szembeni ellenállással már megmutatta, hogy „az EU-ban a helye", méghozzá „hamarosan, és nem majd valamikor”, a távoli jövőben.
Ukrajna felvétele azt is bizonyítaná, hogy az EU alkalmas a „geopolitikai cselekvésre” - mondta Charles Michel, kiemelve: „Nem állítom, hogy már most is a gazdasági méretünknek megfelelő szerepet játszunk a világpolitika színpadán, de jó úton járunk", ezt mutatja például, hogy az EU Ukrajna első számú gazdasági és katonai támogatója. Azonban a geopolitikai befolyás mércéje nem mindig a katonai erő, és az EU a szabályokra és a többoldalú együttműködésre épülő, multilaterális világrend „éllovasa” is az ENSZ-ben. Ha pedig ezt a szerepet nem vállalja, jönnek majd mások és „felépítenek egy új rendet, a mi értékeink és szabályaink nélkül” – mondta az Európai Tanács elnöke.
A többi között arról is szólt, hogy a nemzetközi fejlesztési együttműködésre - kevésbé fejlett országok támogatására - fordított források legnagyobb részét, 43 százalékát az EU és tagállamai biztosítják, és a közösség „világszerte hatalmas összegeket fektet be a éghajlati válság elleni küzdelembe, a békébe és a biztonságba.”