magyarnarancs.hu: Egy interjúban már ön is említette, hogy régóta velünk van a vírus, az elmúlt években is voltak megbetegedések. Mi lehet az oka, hogy eddig kevésbé figyeltünk fel rá?
Póta György: Azért nem beszéltünk eddig a RS vírusról, mert nem volt rá szükség. Minden évben velünk lévő vírusfertőzés volt, ami eddig csak egy nagyon szűk csoportot érintett. A kis súlyú, éretlen tüdővel született koraszülötteknél okozott megbetegedést, ők pedig már jó néhány éve oltást is kapnak ellene. Tavaly azonban a nem rizikócsoportba tartozó, tehát az érett, egészséges újszülöttek és csecsemők között is feltűnően sok vírusfertőzött volt, idén pedig még több ilyen esettel találkozni. Igaz, Magyarországon még így sem olyan rossz a helyzet, mint a nyugat-európai országokban. Az esetszámok növekedésének okairól egyelőre csak hipotéziseink vannak. Abban mindenki egyetért, hogy egy kicsit mutálódott a vírus, de erre bárki rájöhetett magától is. Vizsgálatok ezt még nem igazolták.
magyarnarancs.hu: Miben különbözik az RSV a többi influenzaszerű megbetegedéstől?
PGY: Ha kialakul a súlyosabb lefolyású betegség, tehát túllépi az egyszerű nátha kategóriát, akkor az RSV a tüdő kis hörgőinek gyulladását okozza.
Ez a csecsemőknél kínzó, nagyon erős ingerköhögéssel, valamint komoly légzészavarral, oxigénhiánnyal jár.
Emiatt ezek a kisbabák, kisgyerekek oxigénterápiát, légzéstámogatást, vagyis intenzív kezelést kapnak.
magyarnarancs.hu: Hogyan fertőz a vírus?
PGY: Ugyanúgy, mint egy influenza vagy bármi más: felsőlégúti cseppfertőzéssel, köhögéssel. Bárki hazaviheti a fertőzést, de általában a közösségbe, óvodába járó nagyobb gyerek révén kerül be a családba a betegség. Rajta lezajlik egy erősebb, felsőlégúti, köhögős nátha, az egy-másfél éves kisgyerekeknél, de még inkább a csecsemőknél azonban a súlyosabb hörghurut is kialakulhat. Az én eseteim közül egy csecsemő került kórházba – tehát előfordul az ilyen itthon is, de nem olyan kiemelkedő számban, amitől nagyon meg kell ijednünk –, ott is ez volt a helyzet.
![Póta György, a Házi Gyermekorvosok Egyesületének elnöke](/data/articles/119/1195/article-119540/PotaGyorgy1919_1250_fit_800x10000.jpg?key=9ff688d5dded35d32dde29cc7cea85d8)
magyarnarancs.hu: Egyre gyakrabban olvashatunk híreket arról, hogy RSV-járvány miatt telítődnek a nyugat-európai országok (elsősorban Anglia, Franciaország és Németország) gyermekosztályai. Ez a kiemelkedően magas esetszámok miatt van, vagy a súlyos esetek aránya nőtt?
PGY: Egyrészt tényszerű, hogy kiemelkedően magas esetszámokról van szó ezekben az országokban. Másrészt viszont nyilvánvalóan az adott ország protokollján is múlik, hogy kórházba kerül-e valaki. Angliában például nincsenek gyerekorvosok, ezért elképzelhető, hogy egy olyan súlyosságú esetnél is kórházba küldik a beteget, amire nálunk egy házi gyerekorvos azt mondaná, várjunk még egy kicsit, hátha nem lesz nagyobb baj, holnap jöjjenek vissza. Azok azonban, akik bekerülnek a klinikákra, mindannyian kapnak valamilyen oxigén- és légzéstámogatást.
magyarnarancs.hu: Az influenzajárvánnyal kapcsolatban már tavaly is felmerült, hogy súlyosabb szezonra kell készülni a koronavírus, valamint a járványügyi intézkedéseknek köszönhetően „elmaradt” fertőzések miatt. Most is ez a helyzet?
PGY: Igen. Idén szeptember óta olyan mennyiségű járvány- és vírusfertőzött volt, hogy azt kell mondanom, a több mint harminc éves pályafutásom alatt még nem láttam ilyen szezont. Az emberek immunrendszere elszokott a betegségektől, a védekezés miatt nem találkoztunk semmilyen vírussal, azok pedig folyamatosan mutálódnak, főleg most, hogy két évig azt csináltak, amit akartak. Az emberekben nem alakult ki az a folyamatos védettség, ami egyébként évközben kialakul. Biztos, hogy ez van a háttérben.
magyarnarancs.hu: Az RSV az influenzához hasonló tüneteket okoz. Miből lehet tudni, hogy nem egy egyszerű megfázásról van szó?
PGY: A köhögésből lehet tudni. Addig, amíg az RS nem csinál súlyos, oxigénhiányos hörghurutot és csak felsőlégúti tüneteink vannak, nem tudhatjuk, de nincs is jelentősége, hogy RSV fertőzéssel van-e dolgunk. Az influenza esetében a közvetlen tüdőgyulladás, a hörghurut kialakulása nagyon ritka, bár nagyon súlyos. Ott a fertőzés inkább a lefolyás során provokál más betegségeket, és ezek okoznak súlyosabb problémákat.
Az influenza egyébként sokkal inkább a nagyobb gyerekek, fiatal felnőttek körében jellemző, csecsemőknél nem igazán.
Enyhe esetben a gyerekek – mint a vírusfertőzések esetében általában – az RS vírusból is tünetileg gyógyulnak. Súlyosabb esetben viszont mindenképpen kórházi ellátásra van szükség, hiszen az oxigénterápiát nem lehet otthon biztosítani.
magyarnarancs.hu: A szakemberek egyetértenek abban, hogy itthon is járványra kell számítani, azt azonban nem lehet megjósolni, hogy ez milyen mértékű lesz. Mit tehetünk annak érdekében, hogy kevésbé legyen súlyos?
PGY: Csak a cseppfertőzéstől tudjuk védeni a gyerekeket. Ameddig a nagyobb testvér hazahozza a fertőzést, nem nagyon lehet mit csinálni, hiszen – akinek van gyereke, tudja – a gyerekek egymástól való otthoni elkülönítése bár elméletileg jól hangzik, valójában kivitelezhetetlen. Valamilyen módon tehát a cseppfertőzéses fertőzést kell megakadályozni, például sok szellőztetéssel. Azonban ha egy évnél fiatalabb csecsemő van otthon, a másik gyereknél pedig lázas, köhögős betegség jelentkezik, az egyetlen dolog, amit tehetünk, ha a gyerekek – lehetőség szerint – nem egy szobában alszanak. Ezek nagyon egyszerű dolgok, csak megvalósítani nem könnyű őket. Ahogy arról már szó esett, a Covid idején pont a járványügyi intézkedések miatt tűntek el az ilyen betegségek két évre. Védekeztünk, maszkot hordtunk, távolságot tartottunk.
Nagyon nehéz kimondani, de valahogy továbbra is ezt kellene csinálni.
Ha nem is újabb lezárásokkal, de valahogy mégis muszáj jobban odafigyelni a cseppfertőzéssel terjedő betegségekre, és akár a kicsik esetében is nagyobb hangsúlyt fektetni a maszk használatára és a távolságtartásra. Már láttuk, így lehet megelőzni a súlyosabb járványt, és az RS vírussal szemben sincs más megoldás. A koraszülöttek számára ugyan létezik oltás, de ez az leső év, amikor idősebb gyerekeknél, nem rizikócsoportba tartozó csecsemőknél is nagyobb számban jelent meg a betegség, így eddig – reális módon – fel sem merült az igény az oltás széleskörűvé tételére. Ha a következő években is egyre több csecsemő kerül kórházba az RS miatt, akkor nagy valószínűséggel erre is szükség lesz majd.
(Címlapképünk illusztráció)